Čudne ideje glazbenih kritičara u Jutarnjem listu: Umjesto ‘Jugoslavije’ zabraniti ‘Čavoglave’
![](https://infokiosk.net/wp-content/uploads/2024/09/cudne-ideje-glazbenih-kriticara-u-jutarnjem-listu-umjesto-jugoslavije-zabraniti-cavoglave.png)
Jutarnji list prenio je mišljenja glazbenih kritičara koji smatraju da prije pjesme Bijelog dugmeta “Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo” treba zabraniti pjesmu “Bojna Čavoglave”.
List je objavio je osvrt na skandal u Splitu, kad je Bijelo dugme zajedno s tisućama nazočnih na koncertu otpjevalo “Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo”. Navodi izjave glazbenih kritičara Aleksandra Dragaša i Bojana Mušćeta.
Mišljenja navedena u članku odražavaju stajalište onih koji pjesmu Bijelog dugmeta u najboljem slučaju izjednačavaju s nastupima Marka Perkovića Thompsona.
Hrvatska očito nezamisliva izvan “ovih prostora”
Opisujući kulturološku pozadinu glazbe Bijelog dugmeta, sugovornici Jutarnjeg lista jasno navode na zaključak kako Jugoslaviju smatraju jedinstvenim kulturnim prostorom. U članku se ponavlja sintagma “ovi prostori”.
>Jugoslavenska fešta Bijelog dugmeta s petokrakom u Splitu, samo branitelji podnijeli prijavu
Sugovornici Jutarnjeg lista ne kriju na kojoj su ideološkoj strani. Za njih isticanje zvijezde petokrake na splitskom koncertu očito nije problem. Međutim problem vide u simbolima koje smatraju nacističkim.
Istodobno, hrvatski kulturni prostor vide isključivo kao dio područja bivše Jugoslavije, govoreći o “ovim prostorima”.
Jutarnji prenosi mišljenje da su ‘nacistički simboli’ gori od jugoslavenske ideje
Jutarnji list prenosi i mišljenje da se u Hrvatskoj ističu “nacistički, fašistički i ustaški” simboli. To je, sugerira se, daleko veći problem nego promicanje jugoslavenske ideje.
Glazbeni kritičar Aleksandar Dragaš za Jutarnji pojašnjava kontekst u kojemu je nastala pjesma “Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo” sredinom osamdesetih godina. Tvrdi da je riječ o ironiji, jer je autor pjesme Goran Bregović tada predviđao da će se Jugoslavija raspasti. No, Dragaš ukazuje da je koncert u Splitu izraz nostalgije.
“Danas, nakon iste izvedbe na koncertu u Splitu, rekao bih da posrijedi je za neke i možda doza nostalgije, ali po mom mišljenju, prije svega, doza ironije, parodije i karikaturalnosti“, kaže Dragaš.
Kritičari nemaju dobro mišljenje o pjesmi, ali ju publika očito traži
On o samoj pjesmi u glazbenom smislu nema najbolje mišljenje. Međutim, za izvedbu u Splitu smatra da “nije jedan od pametnijih Bregovićevih poteza u karijeri”. “No, s druge strane, uspio je uzburkati duhove, pri čemu je Alen Islamović kolateralna žrtva jer on je samo pjevač, a ne i autor i onaj koji je tu pjesmu, koja je oduvijek bila pomalo kič i seljačija, uvrstio u trenutni repertoar.”
>Nakon 30 godina: Bebek otkrio istinu o sukobu s Bregovićem i odlasku iz Bijelog dugmeta
Dragaš razumije uzbuđenje “u dijelu javnosti” tom izvedbom. Dodaje kako je “još gluplje pozivati na zabranu izvođenja iste pjesme, a naročito na, ne daj Bože, prijetnje Alenu Islamoviću”.
Odmah zatim sugerira da su od skandala u Splitu gori Thompsonovi koncerti, stavljajući ih u kontekst fašizma. Konkretno, smatra “da Hrvatska već godinama ima bitno veći problem s nacističkim, fašističkim i ustaškim simbolima u javnosti, pa i na koncertima (ili nedavno u Imotskom), od ovog ‘problema‘ s ‘Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo‘ na koncertu Bijelog dugmeta u Splitu oko kojeg su se sada uzburkali duhovi”.
Jutarnji citira glazbene kritičare za koje je Thompson veći problem od Jugoslavije
Glazbeni kritičar Dragaš potom objašnjava pravni kontekst isticanja totalitarnih simbola, tvrdeći kako petokraka nije zabranjena, a “nacistički i fašistički simboli” jesu.
Stoga bi se, traži, hrvatski političari “prije svega trebali pozabaviti konstantnom uporabom nacističkih i fašističkih simbola u javnom prostoru”. Dragaš očito vidi problem u Thompsonu a ne u Jugoslaviji. Dodaje međutim da “zbog svega što se u Hrvatskoj dogodilo devedesetih, imam razumijevanja da je izvedba spomenute pjesme iziritirala dio javnosti”.
>Jutarnji list u čudu zbog Josića: ‘Milanović odlikovao razbijača ploča na ćirilici’
Vraćajući se glazbenoj kritici, Dragaš i dalje ostaje na strani koju očito smatra politički ispravnom, pa estetiku “Čavoglava” smatra gorom od estetike “Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo”.
Zaključak kritike koju prenosi Jutarnji: treba poći na koncert Bijelog dugmeta
No, na ističe politički zahtjev: “Još konkretnije, ako itko traži zabranu pjesme ‘Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo‘, ti isti, a i svi drugi, bi trebali još više tražiti zabranu javne izvedbe ‘Čavoglava‘ dok je god na početku te pjesme pozdrav ‘Za dom spremni‘“.
Glazbeni kritičar Bojan Mušćet u izjavi za Jutarnji list također umjesto hrvatske kulturne scene govori o “ovim prostorima”. Za njega, “Bijelo dugme i dalje predstavlja najveći rock bend na ovim prostorima”.
Smatra da je “Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo” nastala kao provokacija kojoj je cilj bio privlačenje pozornosti publike. I Mušćet naglašava kako je Goran Bregović postao najugledniji glazbenik “s ovih prostora”.
On također podsjeća da je splitski nastup dio turneje po području bivše Jugoslavije. Time Bijelo dugme, naglašava, “prikuplja mnoštvo publike željne nostalgije ili mlađih koji vole Balkan Rock”. Mušćet na kraju preporuča posjet koncertu Bijelog dugmeta, jer su oni “živi spomenik rock-kulture u ovom dijelu Europe”.
Objava Čudne ideje glazbenih kritičara u Jutarnjem listu: Umjesto ‘Jugoslavije’ zabraniti ‘Čavoglave’ pojavila se prvi puta na narod.hr.
pročitaj cijeli članakBijelo dugme (30)čavoglave (5)Glazba (444)Hrvatska (4095)Izdvojen članak (787)jugoslavija (49)komunizam (11)marko perković thompson (109)